Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 254-349
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: Fra Josip Sopta, provincijal,
Fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
Fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom, tel. 254-348
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 26. rujna 2010.

32(43)2010.

Evanđelje Lk 16,19-31
Primio si dobra svoja, a tako i Lazar zla. Sada se on ovdje tješi, a ti se mučiš.
Čitanje svetog Evanđelja po Luki
U ono vrijeme: Reče Isus farizejima: »Bijaše neki bogataš. Odijevao se u grimiz i tanani lan i danomice se sjajno gostio. A neki siromah, imenom Lazar, ležao je sav u čirevima pred njegovim vratima i priželjkivao nasititi se onim što je padalo s bogataševa stola. Čak su i psi dolazili i lizali mu čireve. Kad umrije siromah, odnesoše ga anđeli u krilo Abrahamovo. Umrije i bogataš te bude pokopan. Tada u teškim mukama u paklu, podiže svoje oči te izdaleka ugleda Abrahama i u krilu mu Lazara pa zavapi: 'Oče Abrahame, smiluj mi se i pošalji Lazara da umoči vršak svoga prsta u vodu i rashladi mi jezik jer se strašno mučim u ovom plamenu.' Reče nato Abraham: 'Sinko! Sjeti se da si za života primio dobra svoja, a tako i Lazar zla. Sada se on ovdje tješi, a ti se mučiš. K tome između nas i vas zjapi provalija golema te koji bi i htjeli prijeći odavde k vama, ne mogu, a ni odatle k nama prijelaza nema.' Nato će bogataš: 'Molim te onda, oče, pošalji Lazara u kuću oca moga. Imam petero braće pa neka im posvjedoči da i oni ne dođu u ovo mjesto muka.' Kaže Abraham: 'Imaju Mojsija i Proroke! Njih neka poslušaju!' A on će: 'O ne, oče Abrahame! Nego dođe li tko od mrtvih k njima, obratit će se.' Reče mu: 'Ako ne slušaju Mojsija i Proroka, ne će povjerovati sve da i od mrtvih tko ustane.'« Riječ Gospodnja.

BOGATI I SIROMAŠNI (Lk 16, , 19 31; Am 6, 1-7)
Današnji govor Amosa i Luke je historijski i paraboličan. Miješa se realizam i karikatura. Osobe su 'tipovi': bogataš, bogata odjeća, raskošna slavlja, i najviše indiferentnost; siromah, pun rana, na zlu glasu... Siromah ima ime: Lazar. Bogataš nema. Radi diskretnosti da ga se ne osudi? U svakom slučaju izriče se veliki kontrast. Stavljene su dvije kategorije ljudi. Kao da su na jednoj strani dobri, na drugoj zli. Nešto tako se nalazi i u Magnificatu, pa u Blaženstvima. Poziv na razmišljanje.
Amosov opis napisan je pred mnogo vjekova, a ipak je i danas aktualan, pa nam izgleda kao da govori netko iz današnjih dana. Kao da bogatstvo i raskošnost ruši ljudskost i svodi ljudsko biće samo na potrošača. Znači da je čovjek jako osjetljiv, dapače i devijantan u odnosu na bogatstvo. Bogatstvo odvraća čovjeka od njegove čovječnosti i bližnjih ljudi. Čudno. Čovjeku je potreban brat, prijatelj, a opet s druge strane voli ne biti o njemu ovisan. Dapače, mnogi u bogatstvu osjećaju moć.
Valjda zato što nemaju stabiliziran svoj subjektivitet. (Zato se i čine zavjeti siromaštva, čistoće i poslušnosti). Čujemo i čitamo o bijedi ljudi, pa i naših bližnjih, a ostajemo indiferentni. Ne reagiramo. Ni u kojem slučaju nije riječ o milosrđu nego o našoj svijesti da je i naš bližnji ljudsko biće sa svim svojim osjećajima i ponosom. Pomoć bližnjega izlazi iz čovjeka, ne kao zakon nego kao čin suosjećanja s bližnjim. U cijelome ovome odnosu bogataš – siromah, najveći grijeh se događa u propustu.
U Lukinom evanđelju ne kaže se da bogataš ima neku zlu nakanu i pogled na Lazara, klošara. Jednostavno, on ga ne vidi... I ovo sljepilo smeta mu da bude spašen, da bude 'pokraj Abrahama'. Isto tako Matej u 25. glavi, kad govori o posljednjem sudu, posljednji su osuđeni oni koji nisu primjećivali one ozloglašene, zatvorenike, bolesne, itd... Oni protestiraju na nesvjesnost, i to ih osuđuje. Znači, radi se o propustu. Ovi tekstovi postavljeni ekstremno, sve nas stavljaju odgovornim i krivim. Kako biti trajno svjestan?! U ovome ne radi se samo o bližnjemu nego o cijelome svijetu. Zar bogate nacije ne zaboravljaju na siromašne? Mi nismo osuđeni za muku (zavist).
Kršćanski moral nam striktno kaže da griješimo propustom, da ne činimo ono što bismo trebali činiti. Na primjer, ne branimo kada nekoga nepravedno napadaju. Griješimo jer ne činimo dobro koje možemo činiti. Grijeh je u našem povlačenju – nedjelovanju. Kakav poziv na djelovanje i dinamizam u kršćanskom vjerovanju?! Tako bi se moglo reći kao da više griješimo propustima (nedjelovanjem) nego li djelovanjem. Pavao nas upozorava da jedino ljubav primjećuje potrebe drugoga. Bez nje ne primjećujemo brige drugoga. Krist nas poučava da već sada stavljamo postavke svojega vječnog života. On naviješta već sada novog čovjeka i nove odnose.
Novog čovjeka, novu zemlju i novo nebo. Isus se nije dao podložiti ni kupiti od bogataša i moćnika. On je došao radi slabih i s njima živo i između njih uskrsnuo. Isus šalje svoje učenike slabima i nemoćnima. Njih ljubi, njih stalno gleda. U stvari takvi smo svi, pa i oni koji misle da su neka veličina i moć. Samo što neki misle da će svojom moći i bogatstvom 'kupiti' budućnost. Koliko god mi 'stvarali' budućnost, ona nam je ipak dar. Stvarno bogatstvo nije stvar, nego osoba.
Naša i druga. Najvažnije je probuditi u sebi osobu. Dobro je spomenuti i stav Crkve prema bogatstvu i siromaštvu. Principijelno, jasan je stav Crkve. Ali u praksi, nažalost, nije tako. I sada se nalazimo u vremenu kušnje. Dugo godina Crkva je bila s 'Lazarima', a sada se sve više druži s moćnicima i bogatašima. Tako prigovaraju neki kršćani katolici. Istina je da se Crkva, iako se ne bavi politikom, mora baviti siromasima. To joj je u strukturi vjeroispovijesti. Socijalna angažiranost ne mora biti i politička.
Zato Crkva treba striktno lučiti politiku od socijalne zauzetosti. Nažalost, i današnje društvo više je socijalno na razini reklame nego li u stvarnosti. Mnogo puta mogu nas začarati briljantni naslovi – briljantne konstitucije, ali ako se ne žive i ne provode u život, mogu postati rafinirani način iskorištavanja drugoga. Jasno je da će budućnost donijeti iznenađenja. Isus je vrlo diskretan. On samo naviješta da će to biti život u ljubavi. I to nam spada u temelj našeg povjerenja i vjerovanja Isusu Kristu. Isus zaslužuje da mu se vjeruje za sadašnji i budući život.
Marjan Jurčević

26. nedjelja kroz godinu C (Lk 16,19-31)
Popričesna meditacija
“Umuknut će veselje raskošnika.” (Am 6,7)
Evanđelje nas upozorava da je život nakon smrti povezan sa zauzimanjem u ovozemaljskom životu. Prikazane su dvije sudbine: bogataš i siromah. Nije bogataš zao jer ima bogatstvo, nego zato što je bogatstvo koje ima njegovo srce zatvorilo za ljubav. Krivica ovog bogataša je u tome što nema ljubavi za Lazara.
Isuse, Lazaru pred našim vratima, obrati nas! Trgni nas iz naše ravnodušnosti! Daj da danas čujemo Tvoju riječ koja određuje našu budućnost! Ako Te prepoznamo sada, tada ćeš nas Ti prepoznati u vječnosti! Priredio: Dario Miletić

Biti pravedan?
„Zašto je dobro biti pravedan?" tako glasi naslov jednog Internet foruma, na kojem mladi ljudi izmjenjuju misli o pravednosti. Spektar prigoda razmišljati o tom pitanju ide od svagdašnjih doživljaja („Što činiti ako mi blagajnica vrati 2,50 eura više nego što treba?") do činjenice nepravedne razdiobe dobara svijeta. Nalaze se brojni pokušaji odgovora. Oni idu od pretpostavke „da u mnogim situacijama nije moguće precizno utvrditi kakvo ponašanje je pravedno" preko: „naše društvo hitno treba pravednost" do nih koji postavljaju pitanje koliko je povezana religija u odgovoru na ovo pitanje sve do tvrdnje: „različito predstavljanje i zamišljanje pravednosti dolazi od utjecaja različitih predstavljanja prirodnih potreba i mogućnosti života." (John Rawls)
Prema klasičnoj filozofskoj tradiciji, pravednost spada u takozvane „kardinalne kreposti" i u hijerarhiji kreposti stoji sasvim na vrhu. Pravednost ili iustitia se prikazuje sa zatvorenim očima, vagom u jednoj ruci, a u drugoj mač. Ovaj način prikazivanja pravednosti ukazuje na poteškoće ostvarivanja pravednosti u svagdašnjem životu. Da bi se stvarno moglo biti pravedan, tako pokazuje kip, potrebno je uz vagu imati i mač i zatvorene oči, dakle pravilno prosuđivanje i pravedna presuda bez utjecaja predrasuda, izvana i iznutra. D. I.

SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OB
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Nedjelja 26. IX. XXVI. NKG, Kuzma i Damjan
Ponedjeljak: 27. IX: Vinko Paulski – zaštitnik naših sestara
Kateheze za odrasle u 19,45 sati
Utorak 28. IX. Vjenceslav, Većeslav. - Pobožnost utorkom sv. Anti - molitva.
Film o fra Iliji Barišić i MISIJI U KONGU u 19,30 sati – mjesto kateheze
Srijeda 29. IX. Sv. Arkanđeli: Gabrijel, Mihael i Rafael – TREĆOREDCI U SV. Mihovila imaju mise u 7 u 8,30 u 10 i 18 sati
Četvrtak 30. IX. Sv. Jeronim zaštitnik naše Provincije
u 19 sati u našoj crkvi sv. Frane u Zadru položit će svečane zavjete dvojica naše braće: fra Nikica Devčić i fra Gabrijel Škibola.
Petak 1. X. Terezija od Djeteta Isusa - KLANJANJE – LISTOPADSKA POBOŽNOST
PREDSTAVLJANJE ZAJEDNICE CENAKOLO – misu predvodi vel. Don Ivan Filipović
TRODNEVNICA SV. FRANI U 18,30 sati
Subota 2. X. Anđeli čuvari
Nedjelja 3. X. XXVII. NKG, Kandid
Preminuće sv. Frane u nedjelju nakon mise
NEDJELJOM SU MISE u 8,30 u 10 i u 19 sati
Svaki dan je misa u 7 i 19 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 18,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: u petak poslije Mise
Krunicu molimo svaki dan u 18,30 sati.

28. rujna 2010. u 19,30 sati film o FRA ILIJI
BARIŠIĆ koji je snimio Miro Aščić film je dokumentaran i prikazuje život i rad našeg fra Ilije u misiji.

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana sv. Frane u Zadru)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih sv. Frane Zadar)
www.ofm-sv-jeronim.hr (stranica naše Provincije sv. Jeronima Zadar)
www.svetinikola.hr (stranica župe sv. Nikole Tavelića u Rijeci)